
Neumann János 
Számítógép-tudományi Társaság
Közép-Európai Informatikai Diákolimpia

(Central-European Olympiad in Informatics – CEOI)
http://ceoi.inf.elte.hu


1. A rendezvénysorozatról általában
  A gyorsan népszerűvé váló IOI láttán a román és a magyar delegáció 1993-ban felvetette, hogy meg kellene rendezni a közép-európai országok hasonló versenyét, és Románia 1994-re meg is hívta Ausztria, Csehország, Horvátország, Lengyelország, Magyarország, Szlovákia és Szlovénia csapatait.
  A Közép-Európai Informatikai Diákolimpiát (Central-European Olympiad in Informatics, CEOI) hivatalosan nyolc közép-európai ország kezdeményezte 1994-ben a Nemzetközi Informatikai Diákolimpián (IOI) szereplők közvetlen utánpótlásának versenyeztetésére, ahol minden országot legfeljebb 4 versenyző képvisel. 2011-től kezdődően a rendező ország hivatalosan is 2 csapatot indíthat.
  Ausztriát kizárták, Szlovéniát pedig felfüggesztették az alapító tagok közül. Németország később csatlakozott az alapítók köréhez, emiatt 2003-ban rendezett először olimpiát. A CEOI országok: Csehország, Horvátország, Lengyelország, Magyarország, Németország, Románia, Szlovákia. 
2. A verseny szakmai jellemzése
  Az informatikai diákolimpián a 7 közép-európai ország (CEOI-országok) csapatai, valamint a rendező ország által meghívott országok csapatai vehetnek részt. A csapatnak legfeljebb 4 tagja lehet, akik 19 évnél nem idősebbek az olimpia megrendezésének évében, és az előző tanévben még iskolába jártak. A rendező ország versenyen kívül még egy csapatot indíthat.
  Mivel az olimpiát az IOI-n résztvevő csapatok utánpótlására találták ki, ezért több ország csapata (köztük Magyarországé is) az IOI-s csapatnál legalább 1 évvel fiatalabbakból áll. Mivel ez csak ajánlás és nem kötelező szabály, ezért azok az országok, ahol politikai kérdés a minél több aranyérem szerzése, a CEOI-n is lényegében az IOI-s (a többieknél idősebb, tapasztaltabb) csapatukat indítják.
  Érmet a hagyományoknak megfelelően a versenyzők kb. 50%-a kap, melyek közül a háromféle érmes aránya 1:2:3. 
  A versenyt az IOI mintájára szervezik, azaz mind lebonyolításában, mind feladatai jellegében azonos vele.
  Az olimpia hivatalos nyelv az angol. A versenyzők a megoldandó feladatok szövegét az angol mellett anyanyelvükön is megkapják. A fordítás a verseny előtti éjszakán a csapatvezetők és helyetteseik feladata.
  A hagyományos versennyel párhuzamosan néhány éve Internetes verseny is zajlik, melynek nyelve az angol. Az Internetes versenyről külön eredménylista készül, más díjazás itt nincs.
  A verseny 2 napján a versenyzők 3-3 feladatot oldanak meg. Ehhez a Tudományos Bizottságnak 10-12 feladatjavaslatot kell kidolgoznia. A verseny mindkét napján a TB 3 feladatjavaslatot terjeszt a Csapatvezetők tanácsa elé, egyenként. Ha a tanács valamelyik feladatjavaslatot nem fogadja el, akkor helyette a Tudományos Bizottság vezetője újabbat javasol (a kihagyotthoz hasonló típusút). A csapatvezetők a feladatok elfogadása után a feladatok szövegéhez írásbeli pontosítást fűzhetnek, amelynek elfogadásáról a Tudományos Bizottság dönt.
  A feladatok algoritmikus jellegűek, nem tartalmaznak semmiféle nyelvi vagy gépi specialitást (például grafikát). A feladatok megoldásához általában elégséges egy egyszerű módszer ismerete (például visszalépéses keresés), egyes tesztesetekre azonban ez nem eredményez mindig kivárható idejű megoldást. Az „igazi” megoldáshoz valamilyen algoritmikus ötletre van szükség.
  A feladatok kétféle fő típusba sorolhatók:
* A bemeneti állományban található tesztadatsor, s az erre kapott eredmény-sorozatot a kimeneti állományba kell írni. (Egy állomány egy teszt, a bemenet több állományból is állhat.)
* A program párbeszédet folytat felhasználójával, a bemenet és a kimenet e párbeszéd közben keletkezik, a párbeszédet egy a versenyző programjához fordított könyvtár biztosítja.
3. Az olimpiák rendezői
  Az olimpia rendezése nagyjából az első körben lezajlott sorrendben jut az egyes országokra. Magyarországra legközelebb várhatóan 2019-ben kerül újra sor.
  Eddig a következő országok voltak, illetve lesznek a CEOI házigazdái:
Időpont	Helyszín	O	M	V1
1994.	Románia, Kolozsvár	7	1	28
1995.	Magyarország, Szeged	11	1	44
1996.	Szlovákia, Pozsony	7	-	28
1997.	Lengyelország, Nowy Sącz	14	-	54
1998.	Horvátország, Zadar	9	2	44
1999.	Csehország, Brno	10	2	48
2000.	Románia, Kolozsvár	11	2	52
2001.	Magyarország, Zalaegerszeg	13	1	53
2002.	Szlovákia, Kassa	9	1	41
2003.	Németország, Münster	11	1	49
2004.	Lengyelország, Rzeszow	8	2	40
2005.	Magyarország, Sárospatak	12	1	52
2006.	Horvátország, Vrsar	7	2	36
2007.	Csehország, Brno	7	2	34
2008.	Németország, Drezda	8	1	36
2009.	Románia, Marosvásárhely	11	3	57
2010.	Kassa, Szlovákia	9	1	40
2011.	Gdynia, Lengyelország	9	1	39
2012.	Tata, Magyarország	13	1	52
2013.	Primosten, Horvátország	9	1	38
  A következő években az alábbi országok rendeznek informatikai diákolimpiát:
2014. Jéna, Németország	2015. Brno, Csehország
  1995-ben Szegeden a Ságvári Endre Gimnázium és a JATE társszervezésével, 2001-ben Zalaegerszegen a Zrínyi Miklós Gimnázium társszervezésével, 2005-ben Sárospatakon az Árpád Vezér Gimnázium és Kollégium társszervezésével, 2012-ben pedig Tatán az Eötvös József Gimnázium és Kollégium társszervezésével rendezte a Neumann János Számítógép-tudományi Társaság Tehetséggondozási Szakosztálya a diákolimpiákat. Az olimpiák helyszínéül az NJSZT mindig egy kisebb magyarországi város egy neves középiskoláját választja, esetenként több jelentkező közül.
4. A diákolimpia lebonyolítása és szervezetei
  A CEOI lebonyolításának menete megegyezik az IOI lebonyolításával, az IOI-hoz hasonlóan 7 napra osztják el a programokat. 
1. nap	A csapatok érkezése, a versenyszabályok elfogadása.
2. nap	Ismerkedés a számítógépekkel, városnézés és nyitóünnepség, az első versenynap feladatainak kiválasztása és fordítása.
3. nap	Első versenynap, a versenyzők megoldásának értékelése, észrevételek az értékeléssel kapcsolatban.
4. nap	Pihenő nap, a második versenynap feladatainak kiválasztása és fordítása..
5. nap	Második versenynap, a versenyzők megoldásának értékelése, észrevételek az értékeléssel kapcsolatban, végső értékelés, döntés az érmesek számáról, a következő olimpiák helyszíneinek kijelölése.
6. nap	Kirándulás, záróünnepség, díjátadás. 
7. nap	A csapatok elutazása.
  Az olimpiák lebonyolítására nemzetközi, valamint a rendező ország által összeállított szervezeteket hoztak létre:
General assembly
  A csapatvezetők (és helyetteseik) tanácsa. Hivatalos nyelve az angol. 
  Feladatai:
1. nap: az adott évi versenyszabályzat megvitatása, elfogadása.
2. nap: a versenyszabályzat anyanyelvre fordítása, ismertetése a versenyzőkkel;
a versenygépek, a versenykörnyezet kipróbálása a versenyzőkkel együtt;
a versenyfeladatok kiválasztása, megfogalmazása, majd hajnalig tartó fordítása a versenyzők anyanyelvére
3. nap (1. versenynap): a versenyzők kérdéseinek angolra fordítása;
a versenyzők értékelésének ellenőrzése, ha kell, akkor egyeztetése;
az értékelési problémák megbeszélése, szükség esetén döntések
4. nap: a versenyfeladatok kiválasztása, megfogalmazása, majd hajnalig tartó fordítása a versenyzők anyanyelvére
5. nap (2. versenynap): a versenyzők kérdéseinek angolra fordítása;
a versenyzők értékelésének ellenőrzése, ha kell, akkor egyeztetése;
az értékelési problémák megbeszélése, szükség esetén döntések
döntés az érmesek számáról, éremhatárokról;
döntés a következő év olimpiai helyszínéről.
National Committee (Organizing Committee)
  A rendező ország által összeállított szervező bizottság, feladata az olimpia lebonyolítása, létszáma 8-12 fő, továbbá mintegy 20-30 középiskolás és egyetemista diák.
Scientific Committee
  A rendező ország szakembereiből felállított szakmai bizottság, létszáma 4-6 fő, feladata a verseny feladatainak és értékelő rendszerének előállítása, mintamegoldások készítése, a feladatok szakmai bemutatása, a versenyzők megoldásainak értékelése.
Editorial Board
  A rendező ország szakembereiből felállított bizottság, létszáma 6-10 fő, feladata az olimpia kiadványainak (ismertetők, napi újságok, web-lap, elektronikus hirdetőtáblák, …) előállítása.
Technical Committee
  A rendező ország szakembereiből felállított bizottság, létszáma 4-6 fő, feladata az olimpián használt mintegy 100 számítógép üzembe állítása, folyamatos üzemeltetése.
International Committee
  Az olimpiai mozgalom fő irányító testülete. 7 tagja között csak az olimpiát alapító országok (ún. CEOI országok) képviselői vannak. Elnökét az adott évben olimpiát szervező ország adja.
5. A verseny résztvevői
  A diákolimpián résztvevő magyar versenyzőket az Informatika OKTV programozás kategóriája első 15-25 helyezett közötti tizenegyedik és Nemes Tihamér OITV programozás kategóriája első 10-15 kilenc-tizedik osztályos tanulója közül válogatjuk ki, egy hatfordulós válogatóversenyen, melyet az Országos Versenybizottság rendez, fordulónként egyre kevesebb versenyző részvételével. A 2002/2003-as tanévtől a válogatóverseny résztvevője az Izsák Imre Gyula matematika-fizika-számítástechnika verseny (rendezője a zalaegerszegi Zrínyi Miklós Gimnázium) győztese is.
6. Eddigi eredményeink
  A diákolimpia magyar résztvevői 9-11. osztályos középiskolai tanulók. Emiatt minden évben a magyar csapat tagjai az egyik legfiatalabbak ezen a versenyen. A verseny kiválóan alkalmas tapasztalatszerzésre: bár nem jogosít az IOI-n való részvételre, de az itt eredményesen szereplők a következő években kiemelkedő eredményt érnek el az IOI-n.
  Az eddigi olimpiák összesített pontszámaiból állítható össze a CEOI országok eredményeit tartalmazó táblázat. A magyar csapat 1 arany-, 11 ezüst- és 31 bronzérmet szerzett. 1998-ban az összes versenyzőnk érmes eredményt ért el.
Érmeseink
Az olimpiákon legtöbb tanulóval részt vett iskolák
1 Jelmagyarázat: O: résztvevő országok száma, M: megfigyelőt (ill. versenyen kívül induló csapatot) küldő országok száma, V: versenyzők összlétszáma.
