Korea 
Korea
668 – 1948Korea címereKorea zászlaja


Általános adatok
Fővárosa
Szöul
Terület
219 140 km?
Népesség
73 000 000
Hivatalos nyelvek
koreai
Korea ország a Koreai-félsziget területén, ahol Kidzsa király i. e. 1100 körül alapította az első dinasztiát. Ezt délen Három Han Birodalma váltotta fel i. e. 194-ben. Az állam i. sz. 668-ban jött létre, Silla néven. Koreát külső hatások főleg Kína felől érték. Onnan érkezett a buddhizmus, a konfucianizmus és számos más ismeret. Az ország mai neve a középkori Korjo  dinasztia nevét őrzi. Az országban 1392-től egészen a japán annexióig (1910) a Csoszon-dinasztia uralkodott. A japánok annektálták Koreát, majd miután az 1919-es függetlenségi mozgalmat elfojtották, három ideiglenes koreai kormány is létrejött, amelyek egyesülés után 29 évig folytatták működésüket.
A második világháború idején a japánok rendőri diktatúrát vezettek be, és az ország gazdaságát katonai céljaik szolgálatába állították. A szövetséges hatalmak 1943-ban megállapodtak abban, hogy a háború befejezte után helyre kell állítani az ország függetlenségét. 1945-ben az ország északi részét szovjet, a déli részét amerikai csapatok szállták meg, és a 38. szélességi kör mentén felosztották az országot. Az ENSZ felhívására a déli országrészben 1948 májusában nemzetgyűlési választásokat tartottak. 1948. augusztus 15-én Li Szin Man, az ország első elnöke kikiáltotta a Koreai Köztársaságot, szeptember 9-én pedig Kim Ir Szen államelnök kikiáltotta a Koreai Népi Demokratikus Köztársaságot.
Korea történelme

Korea őstörténete
* Csulmun-korszak
* Mumun-korszak

Kodzsoszon
* Kodzsoszon (i. e. 2333? – i. e. 194)
* Üman Csoszon (i. e. 194 – i. e. 108)

Három királyság előtti államok
* Pujo (i. e. 2. század – 494)
* Kogurjo (i. e. 37 – 668)
* Okcso (i. e. 2. század – i. sz. 5. század)
* Tongje (i. e. 3. század – i. sz. 5. század)
* Csin (i. e. 3. század – i. e. 2. század)
* Szamhan (i. e. 1. század – i. sz. 4. század)
* Négy Han-kun (i. e. 108 – i. sz. 313)

Három királyság-korszak
* Kogurjo (i. e. 37 – 668)
* Pekcse (i. e. 18 – 660)
* Silla (i. e. 57 – 935)
* Kaja államszövetség (42–562)

Észak-déli államok korszaka
* Egyesített Silla (668–935)
* Palhe (698–926)

Kései három királyság
* Silla (i. e. 57 – 935)
* Hubekcse (892–936)
* Thebong (901–918)

Egységes államok korszaka
* Korjo (918–1392)
* Csoszon (1392–1897)
* Koreai Császárság (1897–1910)

Gyarmati időszak
* Japán uralom (1910–45)
* Ideiglenes kormány (1919–48)
* Népköztársaság (1945–46)
* Átmeneti kormányzás (1946–48)

Korea felosztása
* Koreai háború (1950–1953)
* Észak-Korea (1948–)
* Dél-Korea (1948–)

A Koreai Köztársaság, hétköznapi nevén Dél-Korea elnöki köztársaság Kelet-Ázsiában, a Koreai-félsziget déli részén. Egyetlen szárazföldi határa a koreai demilitarizált övezet, amely Észak-Koreával közös. A két Korea 1945. augusztus 15-éig egy államot alkotott. Keleten a Japán-tenger (hivatalos koreai nevén Keleti-tenger), délen a Koreai-szoros és nyugaton a Sárga-tenger határolja. A nagy történelmi múltra visszatekintő Dél-Korea ma a világ egyik vezető gazdasági hatalma, számos nemzetközi szövetség tagja. Fővárosa és legnagyobb városa a tízmillió lakosú Szöul, a világ egyik legnagyobb városa. A fővároson kívül még 9 milliós nagyváros található az országban.
Földrajz
Domborzat
A Japán- és a Sárga-tenger között húzódó Koreai-félsziget déli részén fekvő ország nyugati és déli partvidéke tagolt, a partokat több ezer apró sziget övezi. A félsziget keletről nyugat felé lejt, keleti és középső részén észak-déli irányban húzódó hegységek vannak. Jobbára prekambriumból származó gránit és gneisz alkotja őket. A keleti oldalon futó Thebek-hegység vízválasztóként is funkcionál. Az északkelet-délnyugat irányban futó Szobek-hegység is jelentős. Az ország legmagasabb csúcsa, az 1950 m magas Halla-hegy a Csedzsu-szigeten emelkedik, mely maga is egy vulkanikus képződmény. A Korea-félsziget stabil, aktív vulkánok nincsenek, a földrengések is ritkák. Történelmi feljegyzések szerint a Halla-hegy még aktív volt a Korjo-korban (918–1392). Dél-Korea és Japán is magáénak követeli a Tokto-szigetcsoportot, mely Észak-Kjongszang tartománytól keletre fekszik. A Sárga-tenger melléke dombvidék, illetve síkság.
Vízrajz

Dél-Korea folyói
Dél-Korea fontosabb folyói a Naktong, mely a leghosszabb, 523 kilométeres; a Han folyó, amely Szöul városát szeli ketté; valamint a Kum. Mindhárom a Thebek-hegységben ered. Az ország folyóinak többsége a Sárga-tengerbe vagy a Kelet-kínai-tengerbe ömlik.
Éghajlat
Korea a mérsékelt éghajlati övben fekszik. Az éghajlat jellege tenger melléki helyzete ellenére meglehetősen kontinentális. A nyarak forróak és párásak, a telek hidegek és szárazak. Különösen a félsziget belsejében levő magas hegyvidékek hidegek télen, a Thebek-hegységben esik a legtöbb hó. A déli part éghajlata már szubtrópusi jellegű, a telek melegebbek, mint az északi részeken, nyáron azonban nincs különbség a hőmérséklet között a két országrészben. A fagymentes napok száma Csedzsun elérheti a 240 napot. Hat az ázsiai monszun, ezért a nyár közepe nagyon csapadékos. A déli partot nyár végén tájfunok sújthatják. Ezek nem csak a viharos széllel okoznak kárt, hanem a vele járó heves eső helyi árvizet okoz. Tavasszal Kína felől porviharok érik el az országot.
Dél-Korea (19712000; Szöul) éghajlati jellemzői1
Hónap
Jan.
Feb.
Már.
Ápr.
Máj.
Jún.
Júl.
Aug.
Szep.
Okt.
Nov.
Dec.
Átlagos max. hőmérséklet (°C)
1,6
4,1
10,2
17,6
22,8
26,9
28,8
29,5
25,6
19,7
11,5
4,2
Átlaghőmérséklet (°C)
?2,5
?0,3
5,2
12,1
17,4
21,9
24,9
25,4
20,8
14,4
6,9
0,2
Átlagos min. hőmérséklet (°C)
?6,1
?4,1
1,1
7,3
12,6
17,8
21,8
22,1
16,7
9,8
2,9
?3,4
Átl. csapadékmennyiség (mm)
22
24
46
77
102
133
328
348
138
49
53
25
Élővilág, természetvédelem

Szoszan tengerpartja
Dél-Korea nagyon sűrűn lakott ország. A magas hegyvidékek miatt csak kb. 30%-át művelik a területnek és itt zsúfolódik a lakosság. A második világháború utáni időszak gyors iparosítása elszennyezte a levegőt és a vizeket. A károk enyhítésére sikeres intézkedéseket hoztak az utóbbi évtizedekben. A legnagyobb gondot környezetvédelmi szempontból a közlekedés okozza, bár a kénkibocsátást sikerült korlátozni.
Dél-Korea minden tartományában van nemzeti park. Ezeket a meredek, nehezen járható hegyvidékeken, illetve a nagyon tagolt part apró szigetei között alakították ki. Itt élnek ritka állat- és növényfajok is.
Az UNESCO 2007-ben természeti világörökséggé nyilvánította Dél-Korea legnagyobb szigetét, Csedzsu vulkanikus sziget és lávacsövek néven.
Közigazgatási felosztás
Dél-Korea nyolc tartományból (todo), egy független közigazgatású tartományból, egy különleges igazgatású, egy független önkormányzatú és hat tartományi jogú városból áll, ezek a legfelsőbb szintek. A kisebb egységek a megyék (kungun) és városok (si). A megyék alá tartoznak az upeupok és a körzetek (mjonmyeon), ezeken belül pedig lehetnek falvak (ri); a városok kerületekre (kugu) és tongdongokra oszlanak. 
Tartományok:

* Csedzsu (független közigazgatású)
* Észak-Csolla
* Dél-Csolla
* Észak-Cshungcshong
* Dél-Cshungcshong
* Kangvon
* Kjonggi
* Észak-Kjongszang
* Dél-Kjongszang

Tartományi jogú városok:

* Incshon
* Kvangdzsu
* Puszan
* Szedzsong (független önkormányzatú)
* Szöul (különleges igazgatású)
* Tegu
* Tedzson
* Ulszan

Népesség

Városi lakosság aránya: 83%
Születéskor várható élettartam: férfiaknál 72 év, nőknél 79 év
Népességnövekedés: 0,66%
Írástudatlanság: 1,9%
A népesség 98%-a koreai, 2%-a tunguz, mongol vagy kínai.
Legnépesebb települések

Szöul

Puszan

Incshon
#
Város
Közig. egység
Népesség (2013)

1
Szöul
Szöul
10 143 164

2
Puszan
Puszan
3 526 648

3
Incshon
Incshon
2 882 047

4
Tegu
Tegu
2 501 823

5
Tedzson
Tedzson
1 533 497

6
Kvangdzsu
Kvangdzsu
1 473 529

7
Ulszan
Ulszan
1 157 199

8
Szuvon
Kjonggi
1 151 619

9
Cshangvon
Dél-Kjongszang
1 082 896

10
Kojang
Kjonggi
1 008 013
Nyelv
Az országban a hivatalos nyelv a koreai.
A koreai ábécé
A hangul a koreai nyelv ábécéje, amelynek kialakítását hagyományosan Nagy Szedzsong királynak tulajdonítják az 1440-es években. Az egyik leginkább tudományosnak tartott, jelenleg is használatban lévő ábécé a világon. A nyelvet korábban handzsával, azaz a koreai nyelvre adaptált kínai írásjegyekkel írták. Bár Szedzsong hivatalossá tette a hangult, a konfucianizmus és a kínai kultúra befolyása miatt egészen 1945-ig nem nagyon használták. A hangul összesen 24 gyökből (betűből) áll, 10 magánhangzóból és 14 mássalhangzóból. A gyökök a latin írással ellentétben nem feltétlenül egymást követik, hanem egységekbe rendeződnek. Egy egység egy szótagot jelöl.
Vallás
A lakosság 47%-a nem vallásos, 23%-a buddhista, 18%-a protestáns, 11%-a katolikus és kb. 1%-a az egyéb vallású.
1 Forrás: Korea Meteorological Administration
