Habsburg-ház
Államok, melyekben uralkodtak tagjai
Államnév	Ausztria hercegei és főhercegei
Időszak		1278 – 1780

Államnév	A Német-római Birodalom királyai és császárai
Időszak		1273 – 1291, 1298 – 1308, 1314 – 1330, 1438 – 1740

Államnév	Spanyolország királyai
Időszak		1516 – 1700

Államnév	Magyarország királyai
Időszak		1526 – 1780

Államnév	Csehország királyai
Időszak		1306 – 1307, 1438 – 1457, 1526 – 1780

Alapító:	Gazdag Guntram († 973)
Utolsó tag:	Mária Terézia magyar királynő († 1780)
A Habsburg-házba vagy Habsburg-dinasztiába a Habsburg-család uralkodói címet viselő tagjai tartoztak 1437-től 1740-ig, a Habsburg-család férfiágon való kihalásáig, illetve a magyar királyi trónon 1780-ig, Mária Terézia haláláig. A Habsburg-ház két fő ága az osztrák Habsburgok és a spanyol Habsburgok voltak. Az osztrák Habsburgok legfontosabb uralkodói címei közé tartozott a német-római császári és a magyar királyi cím. A Habsburg-házat a Habsburg–Lotaringiai-ház követte a császári és magyar királyi trónon (1740, illetve 1780). A spanyol Habsburgok a spanyol és portugál királyi címet birtokolták.
Német-római császárok a Habsburg-házból
* III. Frigyes (1452–1493)
* Miksa (1508–1519)
* V. Károly (1530–1556)
* Ferdinánd (1558–1564)
* Miksa (1564–1576)
* Rudolf (1576–1612)
* Mátyás (1612–1619)
* Ferdinánd (1619–1637)
* Ferdinánd (1637–1657)
* Lipót (1658–1705)
* József (1705–1711)
* VI. Károly (1711–1740)
Magyar uralkodók a Habsburg-házból
* Albert (1437–1439)
* V. László (1440/1444–1457)
* I. Ferdinánd (1526–1564) – lásd: I. Ferdinánd német-római császár!
* Miksa (1564–1576) – lásd: II. Miksa német-római császár!
* Rudolf (1576–1608) – lásd: II. Rudolf német-római császár!
* II. Mátyás (1608–1619) – lásd: Mátyás német-római császár!
* II. Ferdinánd (1619–1637) – lásd: II. Ferdinánd német-római császár!
* III. Ferdinánd (1637–1657) – lásd: III. Ferdinánd német-római császár!
* I. Lipót (1657–1705) – lásd: I. Lipót német-római császár!
* I. József (1705–1707) – lásd: I. József német-római császár! A II. Rákóczi Ferenc által vezetett szabadságharc alatt az ónodi országgyűlés döntése értelmében megfosztották a magyar tróntól (1707–1711).
* III. Károly (1711–1740) – lásd: VI. Károly német-római császár!
* Mária Terézia (1740–1780), III. Károly leánya
Férfiágon kihalt a Habsburg-család. Mária Terézia férjével, Lotaringiai Ferenccel megalapította a Habsburg–Lotaringiai-dinasztiát.
Magyar uralkodók a Habsburg–Lotaringiai-házból
* II. József (1780–1790), Mária Terézia legidősebb fia.
* II. Lipót (1790–1792), Mária Terézia második fia.
* I. Ferenc (1792–1835), II. Lipót legidősebb fia.
* V. Ferdinánd (1835–1848), I. Ferenc legidősebb fia.
* I. Ferenc József (1848–1916), V. Ferdinánd unokaöccse.
* IV. Károly (1916–1918), I. Ferenc József unokaöccse.
Spanyol királyok a Habsburg-házból
* I. Károly (1516–1556) – lásd: V. Károly német-római császár!
* II. Fülöp (1556–1598)
* III. Fülöp (1598–1621)
* IV. Fülöp (1621–1665)
* II. Károly (1665–1700)
Portugál királyok a Habsburg-házból
* I. Fülöp (1580–1598) – lásd: II. Fülöp spanyol király!
* II. Fülöp (1598–1621) – lásd: III. Fülöp spanyol király!
* III. Fülöp (1621–1640) – lásd: IV. Fülöp spanyol király
Habsburg–Lotaringiai-ház
Államok, melyekben uralkodtak tagjai
Államnév; Ausztria főhercegei
Időszak; 	1780 – 1804

Államnév; A Német-római Birodalom császárai
Időszak; 	1765 – 1806

Államnév; Magyarország királyai
Időszak; 	1780 – 1918

Államnév; Csehország királyai
Időszak; 	1780 – 1918

Államnév; Ausztria császárai
Időszak; 	1804 – 1918

Alapító:; I. Ferenc német-római császár († 1765)
Utolsó tag:; a család nem halt ki
Habsburg–Lotaringiai-ház a Habsburg-házból származó uralkodócsalád, melynek tagjai német-római császárok, osztrák császárok, magyar és cseh királyok.
Előtörténet
A Habsburg–Lotaringiai-ház Mária Terézia főhercegnő és I. (Lotaringiai) Ferenc házassága révén jött létre, a következőképpen: VI. Károly császárnak (III. Károly néven magyar királynak) nem született férfi utódja, ezért a magyar és cseh trónt leányára, Mária Terézia főhercegnőre hagyta a Pragmatica sanctio értelmében. Őt 1736-ban feleségül adta Lotaringiai Ferenc István herceghez, aki 1740-től Mária Terézia társuralkodója, 1745-től pedig Mária Terézia férjeként német-római császár lett haláláig, 1765-ig.
Történet

I. (Lotaringiai) Ferenc és Mária Terézia gyermekeik között (1760)
A Habsburg–Lotaringiai-ház uralma idején, 1806-ban megszűnt a Német-római Császárság és 1804-ben megalakult az Osztrák Császárság (az újonnan alapított Ausztriai-ház örökletes császársága), majd ebből 1867-ben az Osztrák–Magyar Monarchia. Ebből a házból származott az utolsó osztrák császár, I. Károly, aki IV. Károly néven az utolsó magyar király is volt. Az első világháborút követően a Monarchia részeire hullott szét. Részei más államokba tagolódtak be, vagy független államokká váltak. Az önálló utódállamok köztársaságokká váltak (Ausztria, Lengyelország, Csehszlovákia) vagy nemzeti királyságot alapítottak (Szerb-Horvát-Szlovén Királyság, a később Jugoszlávia). Minden utódállamban (a Magyar Királyság kivételével) már 1918–19-ben kimondták a Habsburg–Lotaringiai-ház trónfosztását. A magyar nemzetgyűlés ezt 1921. november 6-án tette meg, két meghiúsított királypuccs után. IV. Károly király leszármazottai már nem uralkodnak, de többen közülük az európai politikai életben tevékenykednek, mint például Károly király fia, a 2011-ben elhunyt Habsburg Ottó tette.
Uralkodó tagjai
* II. József (1780-1790)
* II. Lipót (1790-1792)
* II. (I.) Ferenc (1792-1835)
* I. (V.) Ferdinánd (1835-1848)
* I. Ferenc József (1848-1916)
* I. (IV.) Károly (1916-1918)
Habsburg–Lotaringiai-ház



