Őrség
Növényzete
Az Őrség és a Rába-völgy a nyugat-dunántúli flóravidék Castriferreicum flórajárásába tartozik. Nyugaton a kelet-alpi flóravidékstájer flórajárásával, keleten a Praenoricum flóravidék göcseji flórajárásával határos. A terület növényföldrajzi beosztása alapvetően Pócs Tamás munkásságának eredménye; a további kutatók közül kiemelendő Gáyer Gyula, Jávorka Sándor, Zsohár Gyula és Horvát Adolf Olivér.
A patakok mentén égerligetek, szórványosan égerlápok fordulnak elő, helyet adva a struccpáfránynak, a európai zergeboglárnak, különféle mohafajoknak, a kereklevelű harmatfűnek, a tőzegepernek, a vidrafűnek és még számos védett növénynek.
A láprétek növényei:
* réti kakukktorma
* mocsári gólyahír
* kék perje
* sárga liliom
* csillagos nárcisz
* szibériai nőszirom
* kígyógyökerű keserűfű
* kenyérbél cickafark
* kornistárnics
A 19/20. század fordulóján az Őrség uralkodó erdőtársulása a bükkös volt.
A lomberdők és fenyvesek, a kaszálók és a láprétek, a patakvölgyek és a vizes élőhelyek gazdag állatvilágnak adnak otthont.
Állatvilága
Az Őrség a közép-dunai faunakerület kisalföldi faunajárásához tartozik.
A Rábában, a Zalában és a mellékpatakokban mintegy 30 halfaj él. A sebes pisztráng, a sujtásos küsz (Alburnus bipunctatus), és egyedülálló ritkaságként a dunai ingola. Egyes patakok tiszta vizében elterjedt a folyami rák. A területen igen sok a kétéltű. Él itt:
* sárgahasú unka
* gyepi béka
* alpesi gőte
Az ugyancsak védett hüllők közül megtalálható:
* vízisikló
* erdei sikló
* rézsikló
* lábatlan gyík
A rovarok közül a szitakötők nemzetközi védelem alatt állnak.
Az énekes madarak közül figyelmet érdemel a sárgafejű és a tüzesfejű királyka, a keresztcsőrű, a süvöltő, a csíz és az erdei szürkebegy. A ragadozó madarak közül a darázsölyv a legjelentősebb. A templomtornyokban fészkel a fokozottan védett gyöngybagoly. A kisemlősök közül gyakori a csalitjáró pocok és a pirókegér. Az alkonyi órákban találkozhatunk menyéttel, hermelinnel nyesttel, nyuszttal és keleti sünnel is.
A vidék egyetlen, fokozottan védett emlőse a vidra (Lutra lutra). Él itt néhány borz (Meles meles) is. A vaddisznó, az őz, a szarvas és a róka általánosan elterjedt.
Látnivalók
Az Őrség területén több kora középkori emlék található.


Az őriszentpéteri templom a 13. században épült
Pankaszi harangláb
Templomok:
* Kercaszomori Szent Vencel-templom helye, Pusztatemető
* Szent Péter-templom, Őriszentpéter
* Veleméri román kori Szentháromság-templom Aquila János freskóival
* Bajánsenyei református templom Nemesnépi Zakál György emléktáblájával
* Szentgyörgyvölgyi református templom, a Nyugat-Dunántúl egyetlen festett fakazettás temploma
* Középkori Szent Márton templom, Domonkosfa
Haranglábak:
* Harangláb, Pankasz (Pankaszi harangláb)
* Harangláb, Kercaszomor
* Gödörházi harangláb
* Nemesnépi harangláb
Hagyományos őrségi rendezvények

Tökmagsajtolás Csörgőszeren
* Virágzás napjai
Több őrségi helyszínen zajló kulturális programsorozat a pünkösdi ünnepek környékén.
* Őrségi vásár
Több napos népművészeti és kézművesvásár kulturális és sport eseményekkel, koncertekkel, és kiállításokkal.
* Nemzetközi Fazekastalálkozó
Magyarszombatfán az őrségi kézművesek központjában kiállítás és vásár, a hazai és külföldi fazekasok munkáiból. Magyarszombatfai Fazekasnapok
* Völgyhídi vásár
A magyar-szlovén vasúti völgyhídról elnevezett Nagyrákoson megrendezendő vásár. A több napos rendezvényeken kézműves és népművészeti alkotások cserélnek gazdát.
* Hétrétország – Szerek, porták fesztiválja
Kb. augusztus 10 - 20 között rendezik. Kulturális fesztivál, valamint lehetőséget nyújt őrségi művészek, kézművesek portájának látogatására.
* Őrségi Nemzetközi Tökfesztivál
Minden év október közepén kerül megrendezésre.



