Felszín alatti vizeki
  A földkéreg hézag-, üreg- és pórusrendszereit kitöltő vizek. Főbb típusaik a parti szűrésű vizek, a talajvíz, a rétegvíz és a termálvíz. 

1. ábra: A felszín alatti vizek (Thyll, 1998)
Parti szűrésű vizek 
  A parti szűrésű vizek átmenetet alkotnak a felszíni és a felszínalatti vizek között. A felszíni vizek közelében fúrt kutak az üledékes kőzet által megszűrt felszíni vizet csapolják meg. 
  Parti szűrésű víz, amelyet a felszíni vízfolyások mellett található vízvezető, víztároló kőzetekből termelünk ki, és e kőzetek érintkezvén a felszíni vizekkel a vízutánpótlásukat zömében a felszíni vizekből nyerik. Azok a vizek, amelyek a vízfolyást sávszerűen kísérő alluviális üledékekben, teraszokban, törmelékkúpokban a folyóval párhuzamosan telepített kutakból úgy termelhetők ki, hogy a kitermelt víz legalább 50 %-a a folyóvízből származik. Ez feltételezi a vízadó rendszer szoros és közvetlen kapcsolatát a vízfolyással, megfelelő áteresztő képességet és szűrőkapacitást. A kitermelt víz elsősorban a vízfolyásból pótlódik. Magyarország jelentősebb parti szűrésű vízkészletei a Duna, a Rába, a Dráva, az Ipoly, a Sajó és a Hernád folyók mentén találhatók. 
  A parti szűrésű víz termelése esetén tehát elsősorban a felszíni vizeket használjuk, csak a velük érintkező vízvezető kőzetek, pl. kavics, kavicsos homok, homok által megszűrve. Innen ered a parti szűrés elnevezés. Országos szinten a közüzemi vízellátás jelentős részét, durván 40 %-át nyerik parti szűrésű kutakból. A jelenleg kitermelt napi 1,0-1,1 millió m3 hozamnak akár a háromszorosa is kitermelhető lehet. A parti szűrésű vízkészlet 3,6 millió m3/nap-ra becsülhető. A vízbázis azonban a helyzete miatt sérülékeny, fokozott védelemre szorul. 
  Nőtt vizeink nitrát tartalma, összefüggésben a nagy mennyiségű, nem kellően adagolt és szakszerű műtrágya-felhasználással. Ez a változás jelentősen befolyásolja a parti szűrésű kutak ivóvíz-minőségét, különösen alacsony vízállás esetén, mert a vízutánpótlás ilyenkor a nagyobb nitrát tartalmú talajvízből történik. 

2. ábra: A parti szűrésű vizek Magyarországon (http://www.aquadocinter.hu)
Talajvíz 
  Talajvíz a felszín közelében levő felső vízréteg vize, amelyre számottevően hatnak a meteorológiai viszonyok, s ezért hőmérséklete, kémiai összetétele változó. Porózus és hasadékos kőzetben egyaránt előfordulhat. Ha nagy vastagságú áteresztő összletet találunk a talajvíz alatt, akkor a tulajdonképpen együtt dolgozó rendszerből a felső 20 m-ben tárolt vizet nevezzük talajvíznek. 
Rétegvíz 
  A rétegvíz a porózus kőzetek hézagaiban helyezkedik el. Mélységi elhelyezkedése igen változatos. A talajvíz alatti, általában 20 m mélységtől több ezer méter mélységig - esetleg több, egymástól független rétegben - található meg. A két vízzáró réteg között elhelyezkedő és nyomás alatt álló rétegvizet - ha nyomása elég nagy ahhoz, hogy a vizet a felszín fölé juttassa kútfúrás esetén - artézi víznek is nevezik. Ha a rétegvíz nagyobb mélységben található, akkor mélységi víznek nevezzük, ha a hőmérséklete magas, termálvíznek. 
Termálvíz 
  Magyarországon a 30 ° C-nál melegebb források és kutak vizét nevezzük hévizeknek (5. táblázat). Két fő hévíztároló képződményt különböztetünk meg: 
* a medencebeli törmelékes, porózus hévíztárolók 
* az alaphegységbeli hasadékos hévíztárolók 
  A törmelékes medenceüledékek tároló típusához főként a felső pannon-pleisztocén homokos képződmények sorolhatók, de ide tartoznak a ritkán előforduló alsó pannon, miocén, oligocén hévíztároló képződmények is. 
  A karsztos tároló típust a karbonátos, hasadékos alaphegységi, illetve az ezekhez hidraulikailag többé-kevésbé kapcsolódó fedőkarsztos képződmények képviselik. 
  Mindkét tároló képződmény vize hidraulikailag összefügg a hideg vizet tároló képződmények vizével. 
  A felszínről sugárirányban a Föld középpontja felé haladva 1 km-enként átlag 30°C-szal emelkedik a hőmérséklet kilométerenként, de Magyarország ebből a szempontból nagyon előnyös helyzetben van, mert nálunk 55-60 °C/km a hőmérséklet változása. Ez a kőzetek hőtartalmából adódó geotermikus energia. 
  Felszínre hozatala történhet mélyfúrással, hő formájában, a leggyakrabban azonban gőz vagy termálvíz közvetítésével. Ahol gőz hozható fel, ott a geotermikus energiával elektromos áram termelhető. Magyarország közismerten gazdag hévizekben: különösen a Duna-Tisza közén és a Nagyalföldön jelentős a hévízkészlet. 
1. táblázat: A vizek osztályozása hőmérséklet szerint
Építésügyi szabályzat szerint ;Régi hidrogeológiai osztályozás: ;Jelenleg hatályos osztályozás 
0-35 °C ;hideg víz ;0-18°C ;hideg víz ;0-30°C ;hideg víz 
35-60°C ;langyos víz ;18-25°C ;langyos víz ;;
60-90 °C ;meleg víz ;25-37°C ;meleg víz ;;
90-100 °C ;forró víz ;37°C - ;hévíz ;;
;;37-60°C ;kevésbé forró víz ;30°C ;hévíz 
;;60-90°C ;forró víz ;;
;;90°C ;igen forró víz ;;
  A kinyert geotermikus hőenergiának kb. a negyedrésze a kitermelési költség. A geotermikus energia globális környezetvédelmi szempontból tökéletes, nincs égéstermék, nincs széndioxid, szénmonoxid, nitrogénoxid. 
  Egy geotermikus hőszivattyú alkalmazása hagyományos fűtés helyett olyan mintha kettő gépkocsival kevesebb szennyezné a levegőt az utcákon. 
A karsztvíz 
  A karsztvíz a karbonátos kőzetek szénsavtartalmú víz által kioldott üreg- és járatrendszerében tárolódó és mozgó, valamint a hegységszerkezeti nyomás vagy mozgások által kialakult hasadék- és repedéshálózatban mozgó víz. 
  A felszínről részben beszivárgással, részben víznyelőkön át jut a hegység hasadékaiba és járataiba. 
  A felgyülemlő karsztvíz a völgyek oldalán bővizű állandó vagy időszakos karsztforráson át jut a felszínre. A mészkőhegységekben a nagy területen összefüggő vízjáratokat a karsztvíz az ún. karsztvíz szintig tölti meg. 
  A karsztvíz-készlet a karbonátos kőzetek (mészkő, dolomit) igen változó méretű repedéseit, hasadékait, járatait kitöltő vízkészlet. 
  A karsztvíztárolók esetenként a terepfelszínig érnek és így felülről fedetlenek (nyitott karsztok), míg más esetekben felülről fedettek (fedett karsztok). A nyílt karszt a felszíni eredetű szennyezésekkel szemben védtelen. A hideg karsztvizek minősége ivóvízellátásra általában megfelel. 
  A karsztvíz szint alatti bányászat rendkívül veszélyes, mert a hirtelen betörő karsztvíz az egész bányát elöntheti. Ez ellen újabban úgy védekeznek, hogy nagy teljesítményű szivattyúkkal süllyesztik a karsztvíz szintjét, ami egyidejűleg a környék vízellátása szempontjából is nagy jelentőségű, mert a karsztvízzel regionális vízműveket táplálnak. 

3. ábra: A karsztjelenségek
i http://www.agr.unideb.hu/ebook/vizminoseg/felszn_alatti_vizek.html
