Magyarország népessége	
2019-ben Magyarország népessége 9 772 756 fő volt, a népsűrűsége pedig 105 fő/km². Ezen adatok alapján a teljes népességnövekedés -0,1%. A népesség csökkenésének az oka elsősorban a magas halálozási arány, 2011-ben 1000 főre 12,9 haláleset jutott, ami a lakosság rossz egészségi állapotának következménye, illetve a születések alacsony száma (a csecsemőhalandóság viszont alacsony, 5‰). A természetes fogyás mintegy 35-40 ezer fő/év, de a pozitív vándorlási egyenleg ezt évente 10 15 ezer fővel tompítja. Születéskor várható élettartam: 73,27 év férfiak esetén és 80,83 év nők esetén. A magyarországi lakosságon belül egyre jobban csökken a fiatalok aránya, a népesség fokozatosan elöregszik. A 0-14 évig terjedő lakosság az ország 14,5%-a, a 15-24 évig terjedő lakosság 10,5%, a 25-54 évig terjedő lakosság 42,2%, az 55-64 évig terjedő lakosság 12,2%, a 65 év fölöttiek pedig az ország lakosságának a 20,7%-át teszik ki. Az egészségügyi kiadások a GDP 6,9%-át teszik ki.
Év	Népesség
1920	7986875
1930	8685109
1941	9316074
1949	9204799
1960	9961044
1970	10300996
1980	10709463
1990	10374823
2001	10198315
2011	9937628
2021	9730772
Magyarország népessége (1920-2021)
Etnikai és nyelvi megoszlás
Anyanyelvi megoszlás a 2001-es népszámlálás adatai szerint (9 657 209 válaszadóból): magyar: 9 546 374, így az ország lakosságának 98,9%-a magyar anyanyelvűnek vallotta magát.
A magyarországi cigányok (romák) aránya a 2011-es népszámlálásban szereplőnél (315 ezer fő) lényegesen magasabb; becslések szerint az ország népességének 7-10%-a.
A lakosságának körülbelül 90%-a a többségi magyar etnikumhoz tartozik. A következő tizenhárom nemzetiség alakíthatott kisebbségi önkormányzatokat, mert hivatalosan ennyi nemzetiséget ismernek el magyarországi kisebbségként: cigány, német, szlovák, román, horvát, szlovén, ruszin, orosz, bolgár, görög, lengyel, örmény, szerb. A nemzetiségek aránya pontosan nem mutatható ki, hiszen más, alacsonyabb adatokat kapunk, ha a nyelvi megoszlást vesszük alapul, és más, magasabb adatokat, ha más etnikai adatokat is figyelembe veszünk.
A 2011-es népszámlálás alapján a cigányok legnagyobb arányban az ország északkeleti részén, főleg Borsod-Abaúj-Zemplén és Szabolcs-Szatmár-Bereg megyékben, a magyarországi németek Budapesten, Baranya és Pest megyékben, a magyarországi románok főleg Budapesten, Békés és Pest megyékben élnek.
A legjelentősebb nemzetiségi csoportok a 2011-es népszámlálás alapján a következők:
nemzetiség	2011
cigány	315 583
német	185 696
román	35 641
szlovák	35 208
horvát	26 774
szerb	10 038
Nemzetiségi eloszlás (2011)
Vallási megoszlás
A 2011. évi népszámlálás adatai alapján, Magyarországon a lakosság mintegy fele (54,6%) kötődik valamelyik vallási felekezethez. A legnagyobb vallás az országban a kereszténység.
A kereszténység Magyarországon
A kereszténység legelterjedtebb formája a katolicizmus (39,0%).
A katolikus egyházon belül a római katolikusok aránya az ország lakosságának több mint harmadát teszi ki (37,1%), míg a görögkatolikusok (1,8%) főleg Északkelet-Magyarország egyes településein alkotnak többséget. A fővárosban és az ország keleti részén népes protestáns közösségek is élnek, főleg reformátusok (11,6%) és evangélikusok (2,2%). Az ortodox kereszténység inkább az országban élő egyes nemzeti kisebbségek (románok, szerbek, ukránok) felekezetének számít, számuk elenyésző az egész lakossághoz képest (0,1%). Szerte az országban számos egyéb kisebb keresztény egyházi közösség működik.
A történelmi egyházak és más vallási közösségek
Zsidó vallási közösségek főleg Budapesten és a vidéki nagyvárosokban élnek (0,1%). A natív magyarok 0,015%-a (1000–1500 fő) iszlám vallású, a bevándorlókkal együtt a 2010-es évek elején összesen mintegy 7000 muszlim él Magyarországon. Jelentős a száma azoknak is Magyarországon, akik vallási hovatartozásukat illetően nem kívántak válaszolni (27,2%). Felekezeten kívülinek az ország lakosságának 18,2%-a vallotta magát.
A vallásukat aktívan gyakorlók száma vidékenként és felekezetenként rendkívül változó. A kisebb vallási közösségek (kisegyházak, szekták) szertartásai, vallási eseményei rendszerint látványosabbak. Az úgynevezett történelmi egyházaknak (melyekhez a lakosság több mint fele tartozik) több inaktív tagja van, kik csak jelentősebb ünnepek alkalmával (karácsony, húsvét, mindenszentek ünnepe), illetve családi eseményekkor (keresztelés, esküvő, családtagok halála) vesznek részt szertartásokon. Ám az egyházi év számos díszes ünnepét (Úrnapja, templombúcsú, Boldogasszony napja) széles körben tartják a gyakorló keresztények mind városon, mind falun.
A különböző felekezetek számos oktatási, szociális és kulturális intézményt működtetnek szerte az országban, az egyházi iskolák többségébe például állandó a túljelentkezés. A vallási közösségeknek rendszerint saját lapjuk van, a nagyobb egyházak pedig könyvkiadókat is működtetnek. A katolikus egyház saját országos szintű rádióval is rendelkezik, de számos helyi szintű adás is hallható. A közszolgálati médiában a különböző egyházaknak biztosított kifejezetten vallási műsorok ideje változó, rendszerint heti tíz perc a televízióban, és heti fél óra egy-egy közszolgálati rádióban. Az egyházak részesülnek az adóbevételekből is, a személyi jövedelemadót fizető lakosok önkéntes nyilatkozatai arányában. Ezen túlmenően egyes egyházi intézmények a hasonló feladatot ellátó szekuláris intézményekhez képest kiegészítő állami támogatásban részesülnek.
Felekezetek	Népesség
kereszténység	5408793
katolicizmus	3871922
római katolikus	3691389
görögkatolikus	179176
protestantizmus	1985576
református	1153454
evangélikus	215093
ortodox kereszténység	13710
egyéb keresztények	167231
zsidó vallás	10965
egyéb vallások	13567
vallások együtt	5433325
felekezeten kívüli	1806409
nem válaszolt	2698894
ismeretlen	-
összesen	9937628
Debrecen, Magyarország második legnépesebb városa