Peking földrajza és éghajlata
Peking a Kínai Népköztársaság fővárosa, négy tartományi jogú városának egyike, a Pekingi főegyházmegye érseki székvárosa. Pekinget északról, nyugatról, délről és kis részben keletről Hopej tartomány határolja, míg délkeletről Tiencsin tartománnyal szomszédos.
Peking – népességét tekintve – Sanghaj után a második legnagyobb kínai város. Az ország egyik fő közlekedési csomópontja, minden irányban számos vasútvonal, közút és autópálya indul ki innen. Itt található a legtöbb nemzetközi légitársaság kínai központja is. Peking elismerten Kína politikai, oktatási és kulturális központja, míg Sanghaj és Hongkong inkább gazdasági téren domináns városok.
Peking Kína négy ősi fővárosának egyike.
Pekinget északról és nyugatról hegyek veszik körbe, legmagasabb pontja a Hopej tartomány határán fekvő, 2303 méter magas Tungling-hegy, a Hszisan-hegység része. A tartományon folyik keresztül a Jungting és a Csaopaj folyó. Innen indul a világ leghosszabb csatornája, az 1794 kilométer hosszú Nagy-csatorna, amely összeköti a Haj folyót, a Sárga-folyót, a Huaj, a Jangce és a Qiantang folyókat.
Peking gazdasági agglomerációjához tartoznak a környező városok, amikkel kereskedik a főváros. Délre van Daxing, Langfang, Yangliuqing. Nyugatra van Pekingtől Xiheying, Yuxian, Yangyuan. Pekingtől északra található Changping. Észak-nyugatra Huailai, Xuanhua, Zhangjiakou, a Nagy Fal déli oldalán van még az észak-nyugati irányba Ximalin, Huai'an. Dél-nyugatra Pekingtől Zhouzhou és Xincheng. Keletre van a fővárostól Sanhe, Jixian, Zunhua. Észak-keletre Miyun és távolabb Changde és Yingshouyingzi. Dél-keletre található Pekingtől Tianjin, Dagu, Tanggu, Hangu.
Peking városa a tartomány délnyugati részén fekszik é. sz. 39° 54′ 20″, k. h. 116° 23′ 29″. A város koncentrikus körgyűrűk által határolt sávos rendszerben terjeszkedik, a körgyűrűk számozása 2-vel kezdődik, míg a legszélső, az 5. körgyűrű, már külvárosokon is keresztülhalad. Központja a Tienanmen kapu és tér, illetve az attól északra fekvő Tiltott Város, ami a császárok rezidenciája volt. A Tienanmen tértől nyugatra terül el Csungnanhaj városrész, Kína mai legfőbb vezetőinek lakóhelye. Peking központján keletről nyugatra fut a Csang'an főút, a város egyik fő ütőere.
A város klímája meglehetősen zord. A nyár a kelet-ázsiai monszun hatására forró és párás, míg a tél hideg, száraz és szeles a Szibériából érkező légtömegek miatt. A januári középhőmérséklet –4, –7 °C, a júliusi pedig 25-26 °C. Az évi csapadékmennyiség több mint 600 milliméter, aminek ¾-e nyáron esik.
Pekingben komoly probléma az általános szennyezettség és a közlekedés és ipar okozta levegőszennyezés. Az Észak- és Északnyugat-Kínában található sivatagok talajeróziója miatti por jelenléte gyakran okoz homokviharokat, amelyek megbénítják a várost. Peking jelentős erőfeszítéseket tett arra, hogy a 2008-as olimpiára megtisztítsák a fővárost. Ennek eredményeképpen korlátozásokat vezettek be a közlekedésben; bizonyos napokon csak bizonyos rendszámú autók közlekedhettek.
Hónap	Jan.	Feb.	Már.	Ápr.	Máj.	Jún.
Átlagos max. hőmérséklet (°C)	1,8	5,0	11,6	20,3	26,0	30,2
Átlagos min. hőmérséklet (°C)	−8,4	−5,6	0,4	7,9	13,6	18,8
Átl. csapadékmennyiség (mm)	3	5	8	21	34	78
Hónap	Júl.	Aug.	Szep.	Okt.	Nov.	Dec.
Átlagos max. hőmérséklet (°C)	30,9	29,7	25,8	19,1	10,1	3,7
Átlagos min. hőmérséklet (°C)	22,0	20,8	14,8	7,9	0,0	−5,8
Átl. csapadékmennyiség (mm)	185	160	46	22	7	3
Peking éghajlati jellemzői
Peking látképe a Csingtung Körgyűrűről, Tavangcsiao és Tapejjao körzetében
