Budapest népessége	
Budapest regisztrált lakónépessége 2011. január 1-jén 1 729 040 fő volt, ami Magyarország össznépességének 17,3%-át tette ki. Budapest továbbá az ország legsűrűbben lakott települése is, ebben az évben az egy km²-en lakók száma, átlagosan 3302 ember volt, amely az országos átlag több mint harmincszorosa. Az egyes városrészek eltérő szerkezetéből, funkciójából adódóan a kerületenkénti népsűrűség széles skálán, 508 és 30 700 között szóródik. A budapesti népesség korösszetétele igen kedvezőtlen. A 2011-es év elején a 19 évesnél fiatalabbak népességen belüli súlya 17%, a 60 éven felülieké 25% volt. A nemek aránya a fővárosban a legkedvezőtlenebb az országéhoz viszonyítva, ugyanis ezer férfira 1181 nő jut, mely 70-nel több az országos átlagnál. Budapesten (az utóbbi években bekövetkezett javulás ellenére) a fejlett nyugat-európai országokban élőkénél rosszabbak a népesség életkilátásai, 2017-ben a férfiaknál 74,3, a nőknél 80,1 év volt a születéskor várható átlagos élettartam. A csecsemőhalálozások száma és aránya csökkent, bár az európai fővárosok között e tekintetben sem foglal el előkelő helyet. A népszámlálás adatai alapján a főváros lakónépességének 7,8%-a, mintegy 135 562 személy vallotta magát valamely kisebbséghez tartozónak. A kisebbségek közül német, cigány és román nemzetiséginek vallották magukat a legtöbben, a németek létszáma meghaladja a 28 ezer főt, a cigány nemzetiségűek a 20 ezer főt, a román nemzetiségűek pedig a 8 ezer főt.
Budapestnek az ország gazdasági központjává válása, a gyors iparosítás, az agrárválság, a közlekedési technika rohamos fejlődése és az előnyös közlekedési helyzete azt eredményezték, hogy a 19. század utolsó harmadától Budapest lakossága viharos gyorsasággal növekedett. A lakosság dinamikus gyarapodása az 1960-as évek közepéig folytatódott, de forrása az 1950-es évek végétől már teljes egészében a vándorlási nyereségből adódott. Az 1990-es évektől a budapesti népességszám alakulásában fordulat következett be, a korábbi mérséklődő ütemű népgyarapodást csökkenés váltotta fel. A 2001-es évi népszámlálás adatai alapján a főváros népessége 12%-kal, közel 240 ezer fővel csökkent 1990-hez viszonyítva. Az 1990-es években az országban a népességszám változása tekintetében Budapest és Pest megye képviselte a két szélső értéket, a főváros lakossága csökkent a legjobban, jóval meghaladva ezzel az országos, 1,7%-os mértéket, viszont kiugró mértékű népességnövekedés következett be Pest megyében, amelynek lakossága több mint 130 ezer fővel, közel 14%-kal nőtt. Ez elsősorban a városból az elővárosi övezetekbe költözés, azaz a szuburbanizáció következménye volt.
Etnikai összetétel
A 2001-es népszámlálás adatok szerint a város lakossága 1 777 921 fő volt, ebből a válaszadók 1 686 842 fő volt, 1 631 043 fő magyarnak, míg 14 019 fő cigánynak vallotta magát, azonban meg kell jegyezni, hogy a magyarországi cigányok (romák) aránya a népszámlálásokban szereplőnél lényegesen magasabb. 18 097 fő német, 4929 fő szlovák és 3410 fő görög etnikumnak vallotta magát.
2001	2011
magyar	91,74%	82,69%
német	1,02%	1,67%
cigány	0,79%	1,17%
román	0,15%	0,49%
orosz	–	0,36%
kínai	0,13%	0,29%
szlovák	0,28%	0,19%
egyéb/nem válaszolt	5,89%	13,14%
összesen	100%	100%
Nemzetiségi eloszlás
A 2011-es népszámlálás adatok szerint a város lakossága 1 729 040 fő volt, ebből a válaszadók 1 565 259 fő volt, 1 429 697 fő magyarnak vallotta magát. Az adatokból az derül ki, hogy a magyarnak vallók száma jelentősen csökkent tíz év alatt, ennek egyik fő oka, hogy többen nem válaszoltak. Az elmúlt tíz év alatt a nemzetiségiek közül a legjelentősebben a cigányok (20 151 fő), németek (28 818 fő) és az oroszok (6158 fő) száma nőtt. A kínaiak száma megkétszereződött, míg a magukat románnak valló nemzetiségűek száma megháromszorozódott. A magukat szlováknak vallók száma (3257 fő) harmadával csökkent az elmúlt tíz év alatt.
Vallási összetétel
Római katolikusok	29%
Reformátusok	8,5%
Evangélikusok	1,8%
Görögkatolikusok	0,9%
Egyéb	3%
Vallási közösséghez nem tartozik	22,9%
Nem válaszolt	33,9%
Budapest lakóinak vallási összetétele 2011-ben
A 2001-es népszámlálási adatok alapján, Budapesten a lakosság több mint fele (64,4%) kötődik valamelyik vallási felekezethez. A legnagyobb vallás a városban a kereszténység, melynek legelterjedtebb formája a katolicizmus (47,1%). A katolikus egyházon belül a római katolikusok száma 808 460 fő, míg a görögkatolikusok 28 901 fő. A városban népes protestáns közösségek is élnek, főleg reformátusok (224 169 fő) és evangélikusok (46 449 fő). Az ortodox kereszténység inkább az országban élő egyes nemzeti kisebbségek (oroszok, románok, szerbek, bolgárok, görögök) felekezetének számít, számuk elenyésző az egész városi lakosságához képest (3 823 fő). Szerte a városban számos egyéb kisebb keresztény közösség működik. A zsidó vallási közösséghez tartozók száma 9 468 fő. Jelentős a száma azoknak a városban, akik vallási hovatartozásukat illetően nem kívántak válaszolni (15,1%). Felekezeten kívülinek a város lakosságának 19,5%-a vallotta magát.
A 2011-es népszámlálás adatai alapján, Budapesten a lakosság kevesebb mint a fele (43,2%) kötődik valamelyik vallási felekezethez. Az elmúlt tíz év alatt a városi lakosság vallási felekezethez tartozása jelentősen csökkent, ennek egyik oka, hogy sokan nem válaszoltak. A legnagyobb vallás a városban a kereszténység, melynek legelterjedtebb formája a katolicizmus (30%). Az elmúlt tíz év alatt, a katolikus valláshoz tartozók száma negyedével esett vissza. A katolikus egyházon belül a római katolikusok száma 501 117 fő, míg a görögkatolikusok 16 192 fő. A városban népes protestáns közösségek is élnek, főleg reformátusok (146 756 fő) és evangélikusok (30 293 fő). Az ortodox kereszténység inkább az országban élő egyes nemzeti kisebbségek (oroszok, románok, szerbek, bolgárok, görögök) felekezetének számít, számuk elenyésző az egész városi lakosságához képest (3 710 fő). Szerte a városban számos egyéb kisebb keresztény közösség működik. A zsidó vallási közösséghez tartozók száma 7 925 fő. Összességében elmondható, hogy az elmúlt tíz év során minden egyházi felekezetekhez tartozók száma jelentősen csökkent. Jelentős a száma azoknak a városban, akik vallási hovatartozásukat illetően nem kívántak válaszolni (33,9%), tíz év alatt a duplájára nőtt a számuk. Felekezeten kívülinek a város lakosságának 22,9%-a vallotta magát.
