Burgasz
Közigazgatás	Népesség
Ország	Bulgária	Teljes népesség	210 813 fő 
Megye	Burgasz	Földrajzi adatok
Rang	város	Tszf. magasság	17 m
Polgármester	Dimitar Nikolov	Terület	253,644 km²
Irányítószám	8000	Időzóna	EET, EEST
Elhelyezkedése	Burgasz zászlaja
Pozíció Bulgária térképén
é. sz. 42° 30′, k. h. 27° 28′	 
Burgasz (bolgárul: Бургас) ipari központ és kikötő Bulgáriában, üdülőváros a Fekete-tenger partvidékének legnyugatibb pontján. A legnagyobb és legfontosabb bolgár kikötő, a bolgár fekete-tengeri part második legnagyobb városa (Várna után), Bulgária városai közt pedig a negyedik legnagyobb. Burgasz megye székhelye.
Földrajz
Burgasz az ország keleti részén, a Fekete-tenger nyugati nyúlványa, a Burgaszi-öböl partján fekszik. Átlagos tengerszint feletti magassága 17 m. A város környékén helyezkednek el a Burgaszi-tavak, melyek Bulgária legnagyobb tavai.
Éghajlat
Hónap	Jan.	Feb.	Már.	Ápr.	Máj.	Jún.
Átlagos max. hőmérséklet (°C)	6,4	8,1	11,3	16	21,2	25,8
Átlagos min. hőmérséklet (°C)	−1,4	−0,7	1,9	6,1	10,7	15,1
Átlagos csapadékmennyiség (mm)	44	37	48	70	50	62
Havi napsütéses órák száma	76	90	127	177	248	272
Hónap	Júl.	Aug.	Szep.	Okt.	Nov.	Dec.
Átlagos max. hőmérséklet (°C)	28,4	28,2	24,4	19,1	12,9	8,3
Átlagos min. hőmérséklet (°C)	17,4	17,2	13,5	9,1	4,4	0,6
Átlagos csapadékmennyiség (mm)	48	29	46	52	68	45
Havi napsütéses órák száma	329	303	244	165	98	63
Burgasz (1961-2013) éghajlati jellemzői
Történelem
Nevét először Manuel Phil bizánci költő említette meg, mint Burgosz vagy görögül Pürgosz, ami tornyot jelent, és a legenda szerint a római utazók tájékozódását segítette valahol a mai kikötő helyén. A várost az ókori görög Apollónia polisz (a mai Szozopol) lakói alapították saját városuk közelében mint katonai és megfigyelő állomást, Pürgosz néven. A rómaiak korában katonai kolóniaként működött, ekkor Deultum volt a neve. Burgasz lakosai a római uralom alatt a birodalom legkülönbözőbb népeiből kerületek ki. Kezdetben görögök éltek itt, majd Anatóliából törökök telepedtek le.
Az 1828-29-es orosz-török háború és a drinápolyi béke után a megtorlástól félő bolgár lakosság a visszavonuló orosz katonákkal együtt szinte teljesen elmenekült Burgaszból. Helyükre törökök, a Fekete-tenger északi partvidékéről muszlim cserkeszek, valamint hazájukat vesztett kárdzsalik érkeztek. Miután 1878-ban megalakult a Bolgár Fejedelemség, 1885-ben Burgasz Bulgáriához került. Ekkor viszont a törökök hagyták el a várost és tértek vissza az anyaországba. Az 1900-as évek elején csupán 6 ezren lakták a várost. A rakpartok és a móló kiépítése után indult fejlődésnek Burgasz. Később már a hajóépítő dokkjairól és az kőolaj-feldolgozó iparáról lett híres a település.
Gazdaság
Burgasz Bulgária második legnagyobb ipari központja. Több mint 20 000 cég működik a városban, a munkanélküliség pedig 4,3%, ami a legalacsonyabb az országban. Itt működik Délkelet-Európa legnagyobb olajfinomítója, mely a Lukoil tulajdonában van. Burgasz kikötője a legnagyobb teherkikötő Bulgáriában.
Idegenforgalom
Délkelet-Bulgária gazdasági, kulturális és turisztikai központja. A Burgaszi repülőtér az egész bolgár déli part légiközlekedési központja, ezért kiinduló helyként szolgál az ország többi fekete-tengeri nyaralóhelyéhez, mint a Napospart, Szozopol, vagy Neszebar.
Burgasz a színhelye a minden évben, augusztusban tartott Nemzetközi Folklór Fesztiválnak: az 1965-ben alapított fesztivál világhírnévre tett szert, a világ minden tájáról érkező résztvevők autentikus népviseleteket viselnek, és népi hagyományaikat mutatják be. A fesztivál része szuvenírvásár, és bazár, népi zenék csendülnek fel, népi táncokat mutatnak be, és kézműves foglalkozásokon is részt lehet venni.
Testvérvárosok
Alexandrúpoli, Görögország
Poti, Grúzia
Rotterdam, Hollandia
Jentaj, Kína
Miskolc, Magyarország
Krasznodar, Oroszország
San Francisco, Amerikai Egyesült Államok