Ázsia
Ázsia
Népességi adatok
Népesség	kb. 4,65–4,7 milliárd fő
Népsűrűség	150 fő/km²
Földrajzi adatok
Terület	44 579 000 km²
Országok	48
Függő területek	4
Ázsia a legnagyobb és legnépesebb kontinens. Területe 44,5 millió km². Ez a Föld teljes területének 8,7%-át teszi ki, a szárazföldeknek pedig a 29,8%-át. Az emberi népesség mintegy 60%-a itt él.
Ázsia átnyúlik a déli féltekére is, kiterjedése észak-déli irányban 11 000 km; kelet-nyugati irányban 9000 km. Európával együtt alkotja Eurázsiát, amelynek Ázsia a négyötöd részét teszi ki.
Elhelyezkedése
Északon a Jeges-tenger, keleten a Csendes-óceán és melléktengerei, délkeleten Ausztrália és Óceánia, délen az Indiai-óceán, délnyugaton a Vörös-tenger, a Szuezi-csatorna és a Földközi-tenger, nyugaton a Fekete-tenger, a Kaukázusi-hegység, a Kaszpi-tenger, az Urál folyó, és az Urál hegység Amerikától pedig a Bering-szoros határolja.
A hatalmas kontinensnek két vitatott hovatartozású területe is van. Az egyik Európa, amelytől „mesterséges” határ (a viszonylag jelentéktelen Urál hegység és Urál folyó) választja el, és ezért sokan a két földrészt Eurázsia néven egyetlen kontinensnek tartják. A másik terület az Arab-félsziget, amely szerkezetét, éghajlatát, növény- és állatvilágát tekintve inkább Afrikához tartozik.
Ázsia partvidéke nagyon tagolt. Déli részét nagy félszigetek alkotják: Kis-Ázsia, az Arab-félsziget, a Hindusztáni-félsziget és Indokína. Hátsó-India keskeny nyúlványa a Maláj-félsziget. Ázsia keleti partvidékén terül el Kamcsatka és a Koreai-félsziget. A legjelentősebb ázsiai szigetek és szigetcsoportok a következők (északnyugatról, az óramutató járása szerint): Novaja Zemlja, Szevernaja Zemlja, Új-szibériai-szigetek, Vrangel-sziget, Szahalin, a Kuril-szigetek, a Szunda-szigetek.
Demográfia
Népesség
Ázsia a legnépesebb kontinens. Itt él a Föld lakosságának több mint 60%-a.
2020-ban mintegy 4,7 milliárd fő él itt.
Népességének változása milliárd főben:
Népsűrűség
Ázsia a legsűrűbben lakott világrész. Lakosságának az elhelyezkedése nagyon egyenlőtlen. Túlnyomórészt a kelet-kínai, indiai, japán, koreai, bangladesi, vietnámi, jávai, fülöp-szigeteki területek sűrűn lakottak. A lakosság jelentős száma a dél- és kelet-ázsiai nagy folyamok és a tengerpart közelében él. Ezzel szemben gyéren lakott a kontinens belső része, a belső- és nyugat-ázsiai sivatagok és a hegyvidéki területek.
A Kínai-alföld egyes részein 1 km²-re több mint 1000 lakos jut. (Ez kb. tízszerese a magyarországi népsűrűségnek.)
Számos ázsiai országban különféle problémákat okoz a lakosság számának a gyors növekedése. Ezeknek az országoknak a kormányai ezt különféleképpen, főleg gazdasági intézkedésekkel igyekeznek megoldani. Például sokoldalú előnyökben részesítik azokat a családokat, amelyek kis létszámúak, művelődési programokat szerveznek stb.
Rasszok, nemzetek
Ázsia lakosságát két nagy rasszhoz (emberfajta) soroljuk. Délnyugat-, Dél- és Észak-Ázsiában az europid rassz képviselői vannak túlsúlyban, Ázsia többi részén pedig a mongoloid rassz.
A legnépesebb nemzetek: a kínai, a hindi, a bengáli, az indonéz és a japán nemzet.
Agglomerációk
Ázsiában gyorsan növekszik a városi lakosság részaránya; 2017-ben a teljes lakosság mintegy fele városlakó. Az emberek főleg a nagyvárosokba költözködnek. Japánban és Izraelben jelentős a városi lakosság túlsúlya. Sok ázsiai nagyváros, mint például Tokió, Sanghaj, Peking, Kalkutta, Mumbai, Delhi, Karacsi, Jakarta, Bangkok, Manila, a világ legnagyobb várostömörülései közé sorolható.
Vallás
Ázsia régi civilizációk őshazája, ezért számos világvallás innen származik. Némelyik, például a kereszténység és a judaizmus, elterjedt Európában és fokozatosan további világrészekben is. A buddhizmus, a hinduizmus, a sintoizmus és a taoizmus Ázsia egyes részein a legjelentősebb vallások.
A világrész déli részén főleg az iszlám terjedt el. Délnyugat-Ázsia csaknem valamennyi országának a lakója ennek a hitnek a híve. Jelentős ez a vallás Dél-Ázsiában (Pakisztán, Banglades) és Délkelet-Ázsiában is (Malajzia, Indonézia). Sok muzulmán él Indiában is.
Térségei és országai
Térségei
A természeti környezet jellege és a gazdasági viszonyok alapján az ázsiai világrészt négy nagy térségre osztjuk. Ezek a délnyugati, a déli és a délkeleti, a keleti és középső, és az északi.
Az északi térségben Oroszország ázsiai része terül el. Tekintettel arra, hogy Oroszország gazdasági súlypontja Európában van, az ázsiai részét is az Oroszországi Föderáció földrajzi jellemzésébe soroljuk Európa keretében.
Ázsia régiói az ENSZ statisztikai hivatala alapján
Észak-Ázsia	Dél-Ázsia
Közép-Ázsia	Kelet-Ázsia (Távol-Kelet)
Nyugat-Ázsia (Közel-Kelet)	Délkelet-Ázsia
Országai
Független államok
Afganisztán
Azerbajdzsán
Bahrein
Banglades
Bhután
Brunei
Ciprus
Dél-Korea
Egyesült Arab Emírségek
Egyiptom
Észak-Korea
Fülöp-szigetek
Grúzia
India
Indonézia
Irak
Irán
Izrael
Japán
Jemen
Jordánia
Kambodzsa
Katar
Kazahsztán
Kelet-Timor
Kína
Kirgizisztán
Kuvait
Laosz
Libanon
Malajzia
Maldív-szigetek
Mianmar
Mongólia
Nepál
Omán
Oroszország
Örményország
Pakisztán
Srí Lanka
Szaúd-Arábia
Szingapúr
Szíria
Tádzsikisztán
Thaiföld
Törökország
Türkmenisztán
Üzbegisztán
Vietnám
Függő területek
Akrotíri és Dekélia
Kókusz-szigetek
Karácsony-sziget
Kókusz-szigetek zászlaja
Tartalomjegyzék